Rekommendationer för ansvarsfull vetenskapskommunikation betonar betydelsen av forskningsdata
![](/documents/1410845/6413589/Tiedeviestintä+luovutustilaisuus.jpg/93b1145b-d6f3-47b3-bb21-46e7e5da5b91?t=1601980165969&width=1200)
Rekommendationerna för vetenskapskommunikation ” Rättfram kommunikation, ansvarsfull påverkan. Rekommendationer för vetenskapskommunikation”, uppmuntrar vetenskapssamfundet till öppenhet och offentlighet. Vetenskapskommunikation är en väsentlig del av forskningsarbetet. Mångsidig vetenskapskommunikation och -journalistik av hög kvalitet bygger upp en kultur av öppen vetenskap samt en tillit till vetenskap och forskning. Rekommendationerna överräcktes idag till undervisningsminister Sanni Grahn-Laasonen. Samtidigt överräcktes en rekommendation om hur man kommer överens om upphovsmannaskapet för vetenskapliga publikationer.
Enligt rekommendationerna omfattar vetenskapskommunikationen forskningens hela livscykel: den är en del av planeringen och genomförandet av forskningen, publiceringen av resultat, och den fortsatta användningen av forskningsmaterialet. Man borde modigare använda sig av nya former av kommunikation och växelverkan för att kunna nå också en mera svårtillgänglig publik och främja den samhälleliga dialogen.
- Det finns ett större behov i samhället av forskningsdata än någonsin. Vi lever i en värld full av alternativa fakta och falska nyheter. Mitt i allt detta finns ett akut behov av information som baserar sig på forskning och som förmedlas sakligt och ansvarsfullt, med respekt för vetenskapen, säger undervisningsminister Sanni Grahn-Laasonen.
Enligt rekommendationerna är vetenskapens och forskningens samhällspåverkan en central vetenskapspolitisk målsättning. Påverkan främjas av att vetenskapskommunikationen, och den därtill hörande interaktionen, för fram forskningsrönen så att samhället kan använda dem. För att forskningsdata ska kunna användas som underlag för samhälleligt beslutsfattande krävs att informationen läggs fram i beredningsprocessen i rätt tid och på rätt sätt.
- Forskningsdata är en viktig del av kunskapsunderlaget för det politiska beslutsfattandet. Jag uppmuntrar forskare att delta i den samhälleliga debatten i olika forum och att modigt lyfta fram resultaten av det egna arbetet. Forskarnas kommunikationskunskaper spelar en allt större roll i framtiden, säger undervisningsministern.
Vetenskapskommunikation berättar om nya resultat, men också om de principer som följts vid forskningen samt bedömning av uppgifternas tillförlitlighet. I rekommendationerna uppmuntras också forskningsinstitutionerna att bygga upp fungerande praxis för att stöda forskare som råkar ut för aggressiv feedback i offentligheten.
Publiceringsverksamhet på de inhemska språken och på de inhemska publiceringsplattformarna
spelar en viktig roll när vetenskap offentliggörs, och framhåller skolornas, bibliotekens och medians roll som vetenskapsfostrare. Enligt rekommendationerna finns det utrymme för utveckling vad gäller uppföljning, premiering och kritisk bedömning av forskningens samhällspåverkan.
I vems namn publicerar man?
Vetenskapliga publikationer är ett viktigt sätt för forskare att meritera sig. Praxisen varierar mellan de olika vetenskapsområdena i fråga om vem som anges som upphovsman till publikationen. Upphovsmannaskapet innebär inte enbart att man skrivit en publikation, utan också annan verksamhet som möjliggör producerandet av forskningsdata.
Enligt Forskningsetiska delegationens rekommendation om hur man kommer överens om upphovsmannaskapet för vetenskapliga publikationer är den viktigaste målsättningen att få forskningsgrupperna att komma överens om upphovsmannaskapet i god tid. Det rekommenderas att man diskuterar upphovsmannaskapet under hela den tid som forskningsprojektet fortgår så att det sår klart för alla vilken form av deltagande som berättigar till att ha sitt namn med i skribentförteckningen och på basis av vilka principer namnen ordnas i förteckningen. Rekommendationen är en allmän anvisning och meningen är att den tillämpas så att varje vetenskapsområdes etablerade tillvägagångssätt beaktas.
Rekommendationerna går att ladda ner på webben:
Rättfram kommunikation, ansvarsfull påverkan. Rekommendationer för vetenskapskommunikation
http://www.tjnk.fi/sv
Tieteellisten julkaisujen tekijyydestä sopiminen. Tutkimuseettisen neuvottelukunnan suositus 2018 www.tenk.fi (kommer inom kort på svenska)
---
Rekommendationerna för vetenskapskommunikationen och rekommendationen om hur man kommer överens om upphovsmannaskapet för vetenskapliga publikationer har gjorts som en del av projektet Tiedon jakaminen luo vaikuttavuutta: tekijyys, tiedon kuratointi ja hyvät tiedeviestinnän käytänteet (OKM/122/524/2015). som finansierats av undervisnings- och kulturministeriet under 2015-2016. Huvudansvariga för projektet är Delegationen för informationsspridning och Forskningsetiska delegationen. Delegationerna är sakkunnigorgan inom undervisnings- och kulturministeriets vetenskapsförvaltning.
Ytterligare information:
- Generalsekreterare Reetta Kettunen, [email protected], tfn 040 733 5935 (vetenskapskommunikation)
- Generalsekreterare Sanna Kaisa Spoof, [email protected], tfn 050 594 1909 (rekommendation för upphovsmannaskap)
- UndervisningsrådMarja Pulkkinen, [email protected], tfn 02 953 30265