Utvärderingsgruppen för elitidrott:
Den finländska elitidrotten behöver förtroende
![](/documents/1410845/164404885/us-open-stadium1000px.jpg/3d24e266-7433-0407-6682-52a88faa443c?t=1686226617509&width=1200)
Rapporterna om utvärderingen av elitidrotten, som inleddes av undervisnings- och kulturministeriet hösten 2021, har blivit färdiga. Utvärderingsgruppen har upptäckt flera grundläggande svagheter i det finländska elitidrottssystemet. Utvärderingen består av analyser av en nationell och en internationell forskargrupp.
Den finländska forskargruppen har analyserat det system, de resurser, den samhällsbetydelse och den verksamhetskultur som styr elitidrotten. Utöver detta har man granskat grenförbunden och de strategier som styr deras verksamhet. Analysen är placerad i en bred samhällelig referensram som beaktar de interna och externa förändringskrafter som påverkar elitidrotten.
Trots att elitidrotten har en stark ställning i det finländska samhället, kan elitidrotten inte svara på de förväntningar som samhället ställer på den. Den internationella framgången har försvagats, och även om enskilda framgångshistorier fortfarande uppstår placerar sig Finland numera långt ifrån världens ledande idrottsnationer.
Elitidrotten i Finland har förnyats och utvecklats särskilt under det senaste årtiondet, och målet med förändringsprocessen var att Finland skulle bli det ledande landet i Norden år 2020. Denna målsättning har inte uppnåtts. Orsakerna till detta har man letat efter i det system och de resurser som stöder elitidrotten. Den offentliga debatten har hårdnat och gäller både elitidrottare och idrottschefer.
Den nationella och internationella utvärderingsgruppen grundar sin bedömning på forskningsbaserad kunskap och ett omfattande material. I den internationella utvärderingen ligger fokus på det system och de resurser som stöder elitidrotten. Den nationella utvärderingsgruppen granskar elitidrotten som en del av det finländska samhället och bedömer faktorer som både direkt och indirekt påverkar framgången inom elitidrott.
Utvärderingsgruppen har upptäckt flera grundläggande svagheter i det finländska elitidrottssystemet. Systemet är inåtvänt och splittrat, och det saknar förmåga att snabbt och proaktivt reagera på interna och externa förändringskrafter. Elitidrott är internationell resultatidrott, där långsiktig framgång förutsätter en vinnarkultur och en kontinuerlig utveckling därav. Detta förutsätter i sin tur flexibilitet och samarbetsförmåga inom det system som stöder elitidrotten.
Den finländska elitidrotten styrs av många synliga och osynliga beroendeförhållanden. För att lösgöra sig från dessa och skapa nya utvecklingsvägar måste det nätverksbaserade systemet förnyas. Den finländska elitidrotten behöver uppdateras för att på lika villkor kunna delta i den snabbt växande internationella konkurrensen. Genom uppdateringen kan man utarbeta en gemensam definition av elitidrott, klargöra elitidrottarnas självförståelse och stärka elitidrottens samhälleliga legitimitet.
Detta förutsätter en reform av det system som stöder elitidrotten, så att ledningen, verksamhetskulturen och resurserna kan stödja och stärka det nätverksbaserade systemet. Den finländska elitidrotten är ingen isolerad ö, utan en del av den globala elitidrotten. För att lyckas inom elitidrotten måste man maximera och rikta resurserna och kapaciteten på rätt sätt. Detta är i sin tur möjligt om den nätverksbaserade modellen är effektiv, och därmed behöver den finländska elitidrotten systematiskt förtroende och socialt kapital.
Utvärderingsrapporten och dess fyra bakgrundsrapporter kan laddas ner från statsrådets publikationsarkiv Valto.
Mer information: Karl-Erik Michelsen, ordförande för utvärderingsgruppen, tfn +358 40 512 0527