Tutkimukset lisäävät tietoa opiskelijoiden hyvinvoinnista korona-aikana
![](/documents/1410845/4644775/Andersson+ja+Saarikko.jpg/f6b64547-6f83-c8cb-28cf-2144307b93b8?t=1606388701044&width=1200)
Keväällä koronaepidemian iskiessä Suomessa otettiin sen hillitsemiseksi käyttöön merkittäviä rajoitustoimia. Niiden johdosta koulutus eri asteilla siirtyi etäopetukseen, ylioppilaskirjoitukset järjestettiin tiivistetyssä aikataulussa ja korkeakoulujen opiskelijavalintaan tehtiin isoja muutoksia varsin lyhyellä varoajalla. Lasten ja nuorten harrastukset jäivät tauolle ja monen nuoren kesätyöt peruuntuivat.
Koronarajoitukset koskivat kaikkia, mutta koimme, että erityisesti koulutuksen nivelvaiheessa olevat koululaiset ja opiskelijat olivat erityisen hankalassa asemassa ja kohtasivat monia muutoksia. Lisäksi on olemassa riski, että nyt työmarkkinoille valmistuvien ikäluokkien kiinnittyminen työelämään heikkenee kriisin vuoksi, millä voi olla pitkäkestoisia seurauksia.
On tärkeää tietää, miten koronakevät vaikutti niihin opiskelijoihin, jotka olivat valmistumassa toiselta asteelta viime keväänä ja siirtymässä työelämään tai jatko-opintoihin. Turun yliopiston toteuttama kyselytutkimus osoittaa, että myös opiskelijat itse kokivat suurta tarvetta tulla kuulluiksi. Kesäkuukausina kyselyyn vastasi yli 5 000 nuorta. Tuloksista näkyy, että poikkeustilan aiheuttamat vaikeudet kasaantuvat osalle nuorista. Opintoihin ja opiskelijavalintaan liittyneet muutokset ja epävarmuuden tunne tulevaisuudesta ovat aiheuttaneet huolta ja kuormitusta.
Tutkimushankkeen tuloksista ilmenee myös koronakevään vaikutukset oppilaitosten henkilöstön hyvinvointiin. Henkilöstön jaksamisesta ja taitojen vahvistamisesta on huolehdittava, koska henkilöstön kuormituksella on suora vaikutus opetuksen laatuun ja opiskelijoiden hyvinvointiin.
Muutos- ja kriisitilanteisiin liittyy aina uusia asioita ja yllättäviä tilanteita, joihin ei ole kyetty eikä osattu varautua etukäteen. Siksi on tärkeää, että voimme ja haluamme kriisin keskellä seurata kansalaisten hyvinvointia ja kokemuksia. Pitkittyvän koronakriisin keskellä niitä on kuunneltava herkällä korvalla.
Koronakriisin uuden syvenemisen johdosta emme voi välttyä rajoitustoimilta nytkään. Ensimmäisen aallon rajoitustoimien vaikutuksista – sosiaaliset ja taloudelliset mukaan lukien – on kuitenkin mahdollista ja syytä ottaa opiksi, kun uusia toimia suunnitellaan ja toimeenpannaan.
Poikkeustilanteen pitkäaikaisia vaikutuksia ei voida täysimääräisesti vielä arvioida. Tutkijoiden laajat aineistot, niiden tutkimuksellinen tarkastelu sekä laaditut suositukset ovat hyvä perusta jatkokeskustelulle ja pohdinnalle.
Li Andersson
opetusministeri
Annika Saarikko
tiede- ja kulttuuriministeri
Turun yliopisto on toteuttanut kesällä 2020 Valmistuitko koronakeväänä -kyselytutkimuksen, jonka tulokset tutkijat ovat koonneet nyt raportiksi. Lisäksi Helsingin yliopiston tutkijat ovat laatineet tutkimuskoosteen Helsingin yliopiston aiheeseen liittyvistä tutkimuksista. Lisäksi tutkijat ovat muodostaneet politiikkasuosituksia tutkimustulosten pohjalta. Yhteistyökumppaneita erityisesti aineiston keruussa olivat Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto SAKKI ry sekä Suomen Lukiolaisten Liitto ry.