Vähälevikkisten kulttuurilehtien saatavuutta edistetään
![](/documents/1410845/4449105/kulttuurilehdet638.jpg/ff31ecea-c103-4882-b7fd-0214fc16b466?t=1499929636000&width=1200)
Opetus- ja kulttuuriministeriössä valmistuu selvitys vähälevikkisten kulttuurilehtien tilaustuesta vuoden 2018 alkupuolella. Ensi vuonna toteutetaan ministeriön avustuksella sähköinen palvelu, jonka avulla sekä painetut että digitaaliset kulttuurilehdet ovat helpommin löydettävissä. Molemmat antavat pohjaa kehittää kulttuurilehtien alueellista saatavuutta ja saavutettavuutta tulevina vuosina.
Ministeriöllä oli marraskuussa haettavana valtionavustus digitaalisten ja painettujen kulttuurilehtien saavutettavuuden kehittämiseksi. Tarkoituksena on kehittää sähköinen alusta tai palvelu digitaalisten kulttuurilehtien tai verkkojulkaisujen saavutettavuuden ja löydettävyyden parantamiseksi sekä lisätä tietoa painettujen kulttuurilehtien saatavuudesta esimerkiksi kirjastoissa ja myyntipisteissä.
Vähälevikkisten kulttuurilehtien tilaustuki aloitettiin kokeiluna vuonna 1995. Tavoitteena oli parantaa kulttuurilehtien saatavuutta. Nyt käynnissä olevassa selvityksessä arvioidaan, miten hyvin tuki on vastannut tarkoitustaan. Lehtivalikoima muodostuu niistä painetuista lehdistä, joille opetus- ja kulttuuriministeriö on myöntänyt avustusta lehden julkaisemiseen.
Vähälevikkisten kulttuurilehtien tilaustuki muodostaa yhdessä kulttuurilehtiavustuksen kanssa kulttuurilehtimäärärahan kokonaisuuden, joka viime vuosina on ollut suuruudeltaan noin 1,1 miljoonaa euroa. Vuosittain lähes 900 000 euroa on myönnetty suorina avustuksina kulttuurilehtien julkaisemiseen. Vuonna 2017 avustusta myönnettiin 102 lehdelle.
Lisäksi levikin edistämiseen on viime vuosina myönnetty kehittämisavustuksia muun muassa kulttuurilehtien kattojärjestöille. Loput määrärahasta on myönnetty tilaustukea hallinnoivalle palveluntuottajalle, jolta yleiset kirjastot ovat voineet - heille ilmoitettua euromäärää vastaavalla summalla - tilata vähälevikkisiä kulttuurilehtiä.
Kulttuurilehtiä koskevat avustukset ovat harkinnanvaraisia, eivät lakisääteisiä avustuksia.
Vuosittainen tilaustuen suuruus on 2000-luvulla vaihdellut noin 24 000 eurosta 167 000 euroon. Kuntakohtainen tilaustuen määräraha on määräytynyt pääsääntöisesti siten, että kunnat on luokiteltu neljään asukaskoon mukaiseen kategoriaan. Alimmillaan kuntakohtainen tilaustuen määrä on ollut vuonna 51 euroa vuonna 2011 ja suurimmillaan 562 euroa vuonna 2016.
Valtionavustuslain mukaan valtionapuviranomaisen on seurattava myöntämiensä valtionavustusten käytön tuloksellisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta sekä valtionavustusten vaikutuksia kilpailuun, eri väestöryhmien asemaan samoin kuin niiden ympäristö- ja muita vaikutuksia.
Selvityksessä arvioidaan myös valtionavustuksen käytön tuloksellisuutta, tarpeellisuutta ja kehittämistarpeita muun muassa tilaustuen lehtivalikoiman muodostamisen periaatteista. Tulevat linjaukset jatkotoimenpiteiksi tehdään selvityksen pohjalta viimeistään keväällä 2018. Niistä tiedotetaan kirjastoille ja avustusta saaville kulttuurilehdille.
Lisätietoja: kulttuuriasiainneuvos Leena Laaksonen, OKM, p. 02953 30175