Tiede- ja kulttuuriministeri Sari Multala kulttuuripoliittisen selonteon aloitustilaisuudessa 27.11.2023
![](/documents/1410845/171569106/20230907-Sari-Multala7-1000px.jpg/386f3c21-f71f-d149-7912-6b24f0d75d58?t=1698403593052&width=1200)
Tiede- ja kulttuuriministeri Sari Multalan avauspuhe kulttuuripoliittisen selonteon aloitustilaisuudessa.
Muutosvarauksin
Hyvät kulttuurin ja taiteen ystävät,
On ilo puhua teille tänään kulttuuripoliittisen selontekotyön aloitustilaisuudessa. Petteri Orpon hallituksen hallitusohjelmaan sisältyy kirjaus, jonka mukaan hallitus laatii kulttuuripoliittisen selonteon. Selonteon yhteydessä hallitus toteuttaa poikkihallinnollisen luovien alojen kasvustrategian. Lisäksi hallitusohjelmassa todetaan, että kulttuurialan kasvu tukee koko yhteiskuntaa vahvistaen sen hyvinvointia, luovuutta ja kestävyyttä. Edellinen selonteko, nimeltään Selonteko kulttuurin tulevaisuudesta, laadittiin vuonna 2011.
Nyt käynnistettävä selonteko kokoaa yhteen kulttuurin ja taiteen ajankohtaiset teemat ja näkökulmat. Selonteko on myös tärkeä tilaisuus arvioida kulttuurin ja taiteen nykytilaa ja tulevaisuutta sekä linjata kunnianhimoiset tavoitteet ja toimenpiteet niiden saavuttamiseksi. Kulttuurilla ja kulttuuripolitiikalla on suuri rooli aikamme haasteiden ratkaisussa. Kulttuurin tulee olla poliittisesti ja yhteiskunnallisesti nykyistä näkyvämpi osa ratkaisuja.
Kulttuuri ja taide ovat Suomelle elintärkeitä. Ne ovat osa suomalaista sivistystä, hyvinvointia ja elinvoimaa. Ne ovat myös taloudellinen voimavara, joka luo työtä, kasvua ja vientiä. Kulttuuri ja taide ovat myös tapa ilmaista itseämme, ymmärtää toisiamme ja rakentaa yhteiskuntaa, jossa jokainen voi kokea osallisuutta ja luottamusta.
Taide on myös ihmisen perustarve ja oikeus, joka antaa meille mahdollisuuden kokea kauneutta, iloa, surua, ihmetystä ja kritiikkiä. Taide haastaa meitä ajattelemaan, tuntemaan ja toimimaan. Taide-elämykset luovat yhteisöllisyyttä, vuorovaikutusta ja dialogia. Taiteilijat vaikuttavat työllään myös yhteiskunnallisiin kysymyksiin, arvoihin ja asenteisiin. Näistä me lienemme kaikki yhtä mieltä.
Meidän pitää onnistua yhteiskunnallisella tasolla kertomaan enemmän sitä viestiä, että taiteella on myös muita rooleja. Kulttuuri ja taide vahvistavat demokratiaa, moniarvoisuutta ja vapautta sekä kansalaisyhteiskunnan yhtenäisyyttä, sosiaalista pääomaa, sananvapautta ja vuoropuhelua. Tämän lisäksi kulttuuri ja taide lisäävät ymmärrystä ja kunnioitusta eri kulttuureja, uskontoja ja vähemmistöjä kohtaan.
Kulttuuri on syytä käsittää myös osana informaatiovaikuttamista ja kansallista turvallisuutta. Ne ovat osa yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja, jotka on turvattava kaikissa tilanteissa. Identiteettimme rakentuu pitkälti kulttuurisen pääoman varaan. Osallisuus kulttuuriin vahvistaa henkisen hyvinvoinnin säilyttämistä ja osallisuutta yhteiskuntaan vahvistaen sen resilienssiä, kriisikestävyyttä, väestön kriittistä medialukutaitoa ja aktiivista kansalaisuutta.
Haasteitakin on. Toimintaympäristö muuttuu nopeasti ja monin tavoin. Digitalisaatio, globalisaatio, monikulttuurisuus, ilmastonmuutos ja pandemia ovat esimerkkejä tekijöistä, jotka vaikuttavat kulttuurin ja taiteen tuottamiseen, jakeluun, käyttöön ja säilyttämiseen. Nämä tekijät luovat sekä mahdollisuuksia että uhkia kulttuurialalle, sen toimijoille ja toimintaedellytyksille. Kulttuurialan on kyettävä sopeutumaan ja uudistumaan, jotta se voi vastata muuttuviin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin.
Kulttuuripoliittisen selonteon tarkoituksena on osaltaan vastata näihin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Selonteossa tuotetaan kattava ja ajantasainen tilannekuva kulttuurin ja taiteen alasta sekä keskeisistä toimintaympäristöä muuttavista tekijöistä. Selonteossa esitetään rohkea ja realistinen tulevaisuuskuva, joka osoittaa, mihin suuntaan haluamme viedä kulttuurin ja taiteen kehittämistä Suomessa. Selonteossa linjataan myös konkreettiset toimenpiteet, joilla tavoitteet voidaan saavuttaa.
Selonteon valmistelu on prosessi, joka edellyttää laajaa ja monipuolista vuorovaikutusta kulttuurialan toimijoiden ja sidosryhmien kanssa. Aloitimme tilannekuvan laatimisen tähän tapahtumaan liitetyllä kulttuurialan ennakkokyselyllä. Kysymykset valikoituivat sen perusteella, mitä olette viestineet meille kentän tilanteesta.
Olen saanut tavata valtavan määrän taide- ja kulttuurialan ammattilaisia tämän syksyn aikana. Keskustelut kanssanne ja toiminnan esittelyt ovat olleet tärkeitä kokonaiskuvan rakentamisessa. Olen hahmottanut kulttuurikenttää ruohonjuuritason harrastamisesta huippuammattilaisten työn haasteisiin ja lastenkulttuurista kulttuurihyvinvointiin. Nyt on aika koota viestejänne yhteen ja vahvistaa alan tulevaisuutta.
Selonteon valmistelua varten opetus- ja kulttuuriministeriö on asettanut työryhmän, jonka puheenjohtajana toimii valtiosihteeri Elina Laavi. Työryhmä vastaa selonteon sisällöstä ja rakenteesta sekä osallistaa alan toimijoita ja sidosryhmiä eri tavoin. Työryhmä hyödyntää myös tutkimusta, selvityksiä ja arviointeja selonteon pohjana.
Selonteon valmistelun aikataulu on tiukka, mutta toteutettavissa. Tavoitteena on, että valtioneuvosto antaa kulttuuripoliittisen selonteon eduskunnalle syyskaudella 2024. Käynnistyvä selonteko on tarkoitettu pitkäjänteiseksi kulttuuripoliittiseksi ohjenuoraksi seuraaville vuosille ja vuosikymmenille.
Hyvät kuulijat, kulttuuripoliittisen selonteon valmistelu on ainutlaatuinen tilaisuus luoda yhteinen näkemys kulttuurin ja taiteen merkityksestä ja tulevaisuudesta Suomessa.
Kiitän kaikkia ennakkokyselyyn vastanneita. Käymme tänään läpi yhteenvedon vastauksistanne ja työstämme niitä eteenpäin. Haluamme löytää yhteiset tavoitteet koko alalle ja varmistaa pääsyn tavoitteisiin.
Toivon, että kaikki kulttuurialan toimijat ja sidosryhmät osallistuvat aktiivisesti ja innostuneesti selonteon valmisteluun. Uskon, että yhdessä voimme luoda kulttuuripoliittisen selonteon, joka on kunnianhimoinen, kattava ja vaikuttava. Kiitos.