Jatkuvan oppimisen uudistuksen valmistelussa suuntaviivoja osallistumiskynnyksen madaltamiseksi ja ennakointiin
![](/documents/1410845/4482983/Jatkuvaoppiminen_netti_10_638px.png/5ee543ce-168e-760c-b023-d95f0bd6862a?t=1589540842000&width=1200)
Jatkuvan oppimisen uudistusta valmisteleva parlamentaarinen ryhmä on hahmotellut jatkovalmistelua varten, kuinka koulutukseen vähemmän osallistuvat saataisiin mukaan ja kuinka koulutus- ja työllisyystarpeiden ennakointia tulisi kehittää. Jatkuvan oppimisen linjaukset ja uudistuksen etenemissuunnitelma on määrä julkistaa joulukuussa.
Jatkuvan oppimisen uudistuksessa tarkastellaan työikäisten mahdollisuuksia kehittää osaamistaan. Uudistuksessa erityistarkastelussa ovat ns. aliedustetut ryhmät, jotka osallistuvat koulutukseen muita vähemmän. Erot osallistumisessa viittaavat siihen, ettei nykyinen järjestelmä riittävästi vastaa heidän tarpeitaan.
Osallistumattomuuden taustalla on usein heikot perustaidot ja matalampi pohjakoulutus, mutta myös motivaatioon ja toimeentuloon liittyviä syitä. Koulutukseen hakeutumista ja osallistumista voivat vähentää myös oppimisvaikeudet, kielivaikeudet, syrjäytyminen, terveydelliset tai sosiaaliset ongelmat tai katkonainen työura.
Räätälöimällä palveluja ja madaltamalla osallistumisen kynnystä, saadaan osaamistaan kehittämään myös heitä, joita opiskelu ei ehkä muuten houkuttelisi.
– Jatkuvan oppimisen haasteena on, että koulutus kasautuu, ja eniten tarvitsevat jäävät helposti sen ulkopuolelle. Osaamisen päivittämisestä on tehtävä helpommin lähestyttävää aivan jokaiselle, opetusministeri Li Andersson sanoo.
– Aliedustettujen ryhmien tavoittamisessa ja ohjaamisessa palvelujen pariin tarvitaan hakevaa toimintaa ja yhden luukun -periaatteilla toimivia palveluja. Tarvitaan räätälöityjä osaamispalveluja, ja kunkin opiskeluvalmiudet, toimintakyky ja elämäntilanne on kyettävä ottamaan nykyistä paremmin huomioon.
Parlamentaarisen ryhmän mukaan linjausten jatkovalmistelua tulisi suunnata siten että:
- Osaamisen ja työllisyyden palvelujen yhdistäminen palvelee aliedustettuja ryhmiä
- Nykyisiä julkisia koulutus- ja ohjauspalveluja kehitetään tukemaan paremmin aliedustettujen ryhmien osallistumista
- Työelämä ja työpaikat kiinnittävät erityistä huomiota aliedustettujen ryhmien tavoittamiseen ja osaamisen kehittämiseen
- Etuudet tukevat aliedustettujen ryhmien osaamisen kehittämistä
- Markkinoidaan osaamisen kehittämisen mahdollisuuksia ja hyötyjä aliedustetuille ryhmille
Ennakointitiedosta vaikuttavampaa, yhtenäisempää ja helpommin hyödynnettävää
Parlamentaarinen ryhmä käsitteli myös työvoima-, koulutus- ja osaamistarpeiden suunnitteluun käytettävän ennakointitiedon kehittämistä. Ryhmä kannatti, että linjauksissa edetään ennakoinnin kehittämisryhmän kesäkuussa antamien ehdotusten pohjalta.
Tavoitteena on lisätä ennakointitiedon vaikuttavuutta. Ennakoinnin kattavuutta ja hyödyntämistä kehitetään, jotta työmarkkinoiden muutoksiin ja osaajatarpeiden painottumiseen uusille aloille voidaan vastata tehokkaasti ja oikea-aikaisesti. Työryhmän kehittämisehdotukset liittyvät ennakointitietoa tuottavien ja tarvitsevien tiiviimpään vuorovaikutukseen sekä eri aikaväleille kohdistuvan tiedon tuottamiseen ja analysointiin. Työryhmä ehdottaa myös digitaalisen tietoalustan luomista yhteisen tilannekuvan vahvistamiseksi.
Jatkuvan oppimisen kannalta on tärkeää tunnistaa varhain toimintaympäristön muutokset, jotta niihin voidaan varautua. Jatkuvan oppimisen tietopohjan parantamiseksi ennakointiryhmä esitti neljän kokonaisuuden kehittämistä:
- Uudistetaan lyhyen aikavälin kohtaantoa koskevan tietotuotannon menettelyjä ja toimintatapoja
- Luodaan malli keskipitkän aikavälin ennakoinnille
- Luodaan luokitus osaamistarpeelle
- Uudistetaan ennakoinnin raportointijärjestelmä
Lisätietoja:
suunnittelupäällikkö Kirsi Heinivirta, p. 0295 330 136
neuvotteleva virkamies Ville Heinonen, p. 0295 330 105
erityisasiantuntija Saara Ikkelä, p. 0295 330 109
• Jatkuvan oppimisen uudistus
• Parlamentaarisen ryhmän valmisteluun liittyvät asiakirjat ja aineistot