Maahanmuuttajien koulutuksen kehittämiseen ja integrointiin uusia ehdotuksia
![](/documents/1410845/3821882/1502+Maahanmuuttajakoulutuksen+kehittämisraportti.jpg/c567ae0b-c282-4e99-9e29-07d150d41bf3?t=1487147872000&width=1200)
Opetus- ja kulttuuriministeriön laajapohjainen ohjausryhmä esittää yli 40 uutta toimenpidettä vastaamaan turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien määrän kasvusta aiheutuviin koulutustarpeisiin. Ohjausryhmän loppuraportti luovutettiin keskiviikkona opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasoselle Metropolia Ammattikorkeakoulussa, joka toimii yhtenä maahanmuuton vastuukorkeakouluna.
Ohjausryhmä nostaa esiin huolen maahanmuuttajataustaisten oppilaiden ja opiskelijoiden kantaväestöä heikommista oppimistuloksista ja ehdottaa, että asiaa selvitetään tarkemmin tutkimuksilla.
Raportissa painottuvat suomen / ruotsin kielen taidon vahvistamiseen liittyvät esitykset. Tukemalla suomen ja ruotsin kielen taidon kehittämistä varhaisessa vaiheessa voitaisiin parantaa oppimistuloksia.
Ohjausryhmä esittää, että valtio tukisi vieraskielisten suomen/ruotsin kielen oppimista jo varhaiskasvatuksessa. Lisäksi ehdotetaan koulutuksen järjestäjille myönnettävän tuen enimmäisajan pidentämistä kahdella vuodella, jolloin se riittäisi perusopetuksen lisäksi tarvittaessa myös lukioon.
Kielikoulutuksen ja ammatillisten opintojen integrointi edistäisi kielen oppimista ja nopeuttaisi koulutuspolkuja. Työryhmä esittää ammatillisen koulutuksen yleisestä kielitaitovaatimuksesta luopumista. Opintojen aikainen kielenopetus, ohjaus ja muu tuki pitäisi kuitenkin samalla varmistaa. Korkeakoulujen suomen/ruotsin kielen kurssien määrää, erityisesti vaativampien kurssien osalta, ehdotetaan lisättäväksi.
- Tutkimukset osoittavat, että kielen oppimisen ja muun oppimisen välillä on selkeä yhteys, ja suomalaiseen yhteiskuntaan on vaikea päästä kiinni ellei osaa kieltä. Meidän on jatkossa tuotava kielen oppiminen osaksi kaikkea koulutusta, ennen kaikkea ammatillista koulutusta ja työssäoppimista: kieltä on voitava opiskella samaan aikaan kun opitaan muita taitoja, tai muuten polut koulutukseen ja työelämään venähtävät liian pitkiksi. Tämä vaatii asenteiden ja toimintatapojen muutosta, arvioi opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen.
Maahanmuuton vastuukorkeakoulutoimintaa ehdotetaan kehitettäväksi. Vastuukorkeakoulutoiminnalla pyritään edistämään korkeakoulutaustaisten ja korkeakoulukelpoisten maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden koulutukseen pääsyä.
Työryhmä teki konkreettisia ehdotuksia myös kulttuuristen ristiriitojen ennaltaehkäisemiseksi. Kesäaikana ja vapaa-ajalla maahanmuuttajalapsille/-nuorille ja kantaväestön lapsille/nuorille tulisi järjestää yhteistä maksutonta leiri- ja kerhotoimintaa. Eri uskontokuntien välisen vuoropuhelun tukeminen nähdään tärkeänä. Osallisuutta ja yhteisöllisyyttä ehdotetaan vahvistettavan opetustoimen henkilöstön täydennyskoulutusresursseja kohdentamalla.
- Vihapuhe, rasismi ja aggressiivinen meuhaaminen netissä ja arkipäivässä on lisääntynyt. Asenteet ovat koventuneet. Se ei kuulu sivistyneeseen yhteiskuntaan. Opetus- ja kulttuuriministeriön Merkityksellinen Suomessa -toimintaohjelmassa otamme käyttöön koulutuksen, kulttuurin, nuorisotyön ja liikunnan keinot rasismin ja vihapuheen ehkäisemiseksi sekä osallisuuden edistämiseksi. Haastan kunnat, koulut, oppilas-, opiskelija- ja nuorisojärjestöt ja muun järjestökentän mukaan tähän työhön, sanoo opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen.
Uusien toimenpide-ehdotusten lisäksi raportissa tarkastellaan vuosi sitten valmistuneen työryhmän väliraportin toimenpide-ehdotusten etenemistä, nykytilaa ja toimeenpanoa. Toimenpiteistä useat ovat edenneet: aikuisten perusopetuksen uudistus on etenemässä nopeasti, vastuukorkeakoulutoiminta on käynnistynyt ja ammatillisessa koulutuksessa on käynnistymässä suomen/ruotsin kielen opintoja ja ammatillisia opintoja integroivia koulutuksia.
- Vuonna 2015 Suomeen tuli yhteensä 32 400 turvapaikanhakijaa. Tulijoiden määrä laski vuonna 2016 ja Suomeen tuli 5 657 turvapaikanhakijaa.
- Maahanmuuton vastuukorkeakoululuina (SIMHE, Supporting Immigrants in Higher Education in Finland) toimivat vuodesta 2017 lähtien Metropolia Ammattikorkeakoulu, Jyväskylän yliopisto, Helsingin yliopisto, Karelia ammattikorkeakoulu, Oulun ammattikorkeakoulu ja Turun yliopisto.
- Loppuraportti (15.2.2017) Maahanmuuttajien koulutuspolut ja integrointi - kipupisteet ja toimenpide-esitykset II
- Ohjausryhmän väliraportti (4.2.2016)
Lisätietoja selvityksestä:
- ohjausryhmän puheenjohtaja, johtaja Kirsi Kangaspunta (OKM), p. 0295 3 30136
- ohjausryhmän sihteeri, ylitarkastaja Kaisu Piiroinen (OKM), p. 0295 3 30359
- ohjausryhmän sihteeri, opetusneuvos Leena Nissilä (Opetushallitus), p. 040 348 7705